Pod višegodišnjim (trajnim) nasadima podrazumijevamo uzgoj biljnih kultura od kojih očekujemo ekonomske koristi u duljem vremenskom razdoblju. Tu spada uzgoj voćaka i vinove loze, božićnih drvaca i košaračke vrbe, ali i smilja i lavande, a preduvjet uspjeha takve proizvodnje je poznavanje specifičnih zahtjeva kulture koju želimo uzgajati.
Od ukupne poljoprivredne površine u Hrvatskoj 2017. godine na vinograde, voćnjake i maslinike je otpadalo 4,7% (voćnjaci – 2%, vinogradi – 1,5% i maslinici – 1,2%). Uzgoj rasadnika, božićnih drvaca i košaračke vrbe bio je zastupljen s neznatnih 0,1%.
Korištena poljoprivredna površina za trajne nasade u Hrvatskoj, ha
Voćnjaci Vinogradi Maslinici Rasadnici Košaračka vrba i božićna drvca 2013. 28 392 26 100 18 590 212 404 2014. 31 724 26 164 19 082 221 407 2015. 30 112 25 587 19 100 310 361 2016. 29 476 23 400 18 184 342 326 2017. 30 634 21 900 18 683 382 338
Gledajući statističke podatke možemo vidjeti da u promatranom razdoblju dolazi do rasta površina pod voćnjacima i rasadnicima (čak 80%, iako se još uvijek radi o malim površinama), površine pod maslinicima stagniraju, dok površine pod vinogradima padaju (pad od 16%).
Intenzivna proizvodnja odabranih vrsta, tone
Jabuke | Mandarine | Šljive | Masline | Grožđe | |
2014. | 96 703 | 64 378 | 5 649 | 8 840 | 134 941 |
2015. | 96 182 | 35 722 | 9 069 | 28 267 | 154 227 |
2016. | 44 176 | 52 050 | 8 841 | 31 183 | 123 651 |
2017. | 55 790 | 18 929 | 7 835 | 28 947 | 116 307 |
Ono što zabrinjava je zabilježen pad intenzivne proizvodnje naših najuzgajanijih voćnih vrsta – jabuke, mandarine i grožđa. Djelomično je to uzrokovano i klimatskim promjenama, što znači da moramo poraditi na tehnologiji uzgoja koja sprječava takve scenarije.
Investicija u trajni nasad
Kod podizanja višegodišnjih nasada svakako je potrebno konzultirati struku i uvažiti sva moguća nova tehnološka rješenja, jer se sve greške i propusti koje eventualno učinimo na početku podizanja nasada višestruko negativno vraćaju u razdoblju eksploatacije.
Specifičnost višegodišnjih nasada u odnosu na ostale investicije u poljoprivredi je dužina razdoblja podizanja i korištenja nasada. Investicija u višegodišnji nasad u pravilu traje više godina (do ulaska u puni rod nasada), i daleko je veća u odnosu na jednogodišnje nasade. Osim toga, i razdoblje eksploatacije može varirati od dvije godine (jagode) pa do dvadeset godina i više (orah, vinogradi…).
Investicija u višegodišnji nasad obuhvaća, osim ulaganja u deklarirani i kvalitetni sadni materijal, još i investiranje u potrebnu mehanizaciju i opremu, potrebne prateće građevinske objekte (sortirnice i pakirnice, skladišta i hladnjače), mrežu za ogradu koja ujedno štiti od divljači, a danas je intenzivan nasad u voćarstvu nemoguće zamisliti bez ulaganja u sustav za navodnjavanje i protugradne mreže. Zbog toga su investicije u višegodišnje nasade izuzetno velike i kreću se na razinama od oko 40.000€/ha, što je moguće opravdati jedino ostvarivanjem visokih prinosa izvrsne kvalitete.
Prije odluke o investiciji u višegodišnji nasad potencijalni investitor svakako treba istražiti tržište na kojem svoj proizvod misli prodavati. To je potrebno napraviti radi utvrđivanja postoji li uopće tržište i koliko je spremno platiti poljoprivredni proizvod, jer je preporučljivo prema potrebama na tržištu dimenzionirati budući trajni nasad.
Drugi korak u investiciji je svakako utvrđivanje zemljišnih i klimatskih uvjeta koji postoje na području na kojem se namjerava podignuti nasad. Ovi uvjeti utječu na visinu potrebne investicije, te je bez njih nemoguće reći koliko će iznositi investicija u nasad. Ako se utvrdi da su ti uvjeti nepovoljni za kulturu koja se namjerava uzgajati, to može uzrokovati značajno smanjenje ekonomske koristi od višegodišnjeg nasada, što je uzrokovano redukcijom prinosa. Stoga je ovim uvjetima neophodno posvetiti punu pažnju, uz konzultaciju s agronomskom strukom.
Dužina korištenja višegodišnjeg nasada ovisi o biološkom potencijalu pojedinih vrsta i sorti. Iako u nekim slučajevima proizvođači mogu uzgajati vlastiti sadni materijal i na taj način smanjiti troškove, to nije preporučljivo u intenzivnim nasadima. S obzirom da su ulaganja u takve nasade izuzetno velika, preporuča se korištenje deklariranog sadnog materijala poznatih proizvođača, koji ima visoki potencijal rodnosti i poznata svojstva. Vlastita proizvodnja sadnog materijala moguća je samo za ekstenzivnu proizvodnju.
Kod podizanja višegodišnjeg nasada potrebno je unaprijed razmišljati i o radnoj snazi koju zahtijevaju pojedini radni procesi (rezidba, zaštita, berba). Dobrim planiranjem nasada neke od radno intenzivnih operacija je moguće mehanizirati, što doprinosi smanjenju budućih troškova proizvodnje. Ipak, neke operacije nije moguće mehanizirati (npr. berba bobičastog voća, berba trešanja s peteljkom), pa se unaprijed treba upoznati s tržištem radne snage i planirati taj trošak.
Da bi trajni nasad bio uspješan on treba:
- Ostvarivati stabilnu proizvodnju u sklopu biološkog potencijala vrste koja se uzgaja,
- Smanjiti opasnosti od mraza, suše, tuče i ostalih neprilika na najmanju moguću mjeru korištenjem dostupne tehnologije uzgoja,
- Posjedovati adekvatnu mehanizaciju,
- Biti optimalno tehnološki uzgajan (optimalna gnojidba, zaštita i obrada),
- Imati visoko motiviranu i osposobljenu radnu snagu čija je efikasnost rada visoka, te time doprinosi smanjenju troškova proizvodnje,
- Posjedovati adekvatan skladišni prostor i prateće objekte koji omogućuju adekvatno skladištenje i uspješan plasman proizvedenog.
Ulaganje u višegodišnje nasade zahtjeva velika financijska sredstva i poznavanje struke, jer se eventualna greška tijekom investicije kasnije može višestruko naplatiti kroz gubitak količine i kvalitete prinosa te posljedično smanjeni prihod. Ovakve investicije su kompleksne i specifične po tome što jednom podignuti nasad osigurava egzistenciju poljoprivrednika kroz duži vremenski rok. Uz pomoć sredstava Zajedničke poljoprivredne politike ulaganje se može smanjiti, što potencijalni proizvođači svakako trebaju iskoristiti.