Posjetili smo dva proizvođača jagoda u dolini Neretve, Ivana Šiljega Pivca i Matka Babića Bagurića na njihovim proizvodnim parcelama gdje je u tijeku berba.
Svoje jagode na tržište plasiraju preko otkupnog centra tvrtke ENNA Fruit u Opuzenu gdje smo mogli vidjeti cjelokupni proces vaganja i pakiranja u finalnu ambalažu spremnu za put do potrošačkog stola.
Berba jagoda u dolini rijeke Neretve – OPG Šiljeg Ivan Pivac
U Vidu, prigradskom naselju Metkovića, razgovarali smo sa vlasnikom OPG-a Ivanom Šiljegom Pivcem, koji zadnjih osam godina proizvodi različito voće i povrće. Uz tikvice, lubenice, dinje, paprike i krastavce proizvodi i jagode. Poljoprivredna proizvodnja na njegovom OPG-u je integrirana, a do sada nije koristio EU sredstva.
![](https://gospodarski.hr/wp-content/uploads/za-list-SLika-1.-Andrija-Siljeg-sin-Ivana-Siljega-Pivca.jpg)
![](https://gospodarski.hr/wp-content/uploads/za-list-Slika-2.-Jagode-na-OPG.-u-Ivan-Siljega-Pivca-1024x681.jpg)
- Kako ste se odlučili na proizvodnju jagoda i koju sortu uzgajate?
–Poljoprivredna proizvodnja je tradicija mnogih obitelji u neretvanskoj dolini, pa tako i u našoj. Unučad obožava jagode i to je bio glavni razlog meni i supruzi za pokretanje proizvodnje. Odlučili smo se za sortu Clery koja ima velike plodove ujednačenog oblika i odličnih organoleptičkih svojstava. Važno je istaknuti da je plod dosta otporan za transport i rukovanje. Prvi zreli plodovi budu krajem travnja. Tlo je plodno, imamo dobre klimatske uvjete, vrijedno radimo i smatramo da nam se trud isplatio.
- Koliko dugo poslujete s tvrtkom Enna Fruit i kako ste zadovoljni suradnjom?
–Poslujemo od kada tvrtka postoji i zadovoljni smo suradnjom. Zapravo svu količinu koju proizvedemo prodajemo u tom otkupnom centru te bi ih svakako preporučili i drugim proizvođačima.
- Jeste li zadovoljni s isplatama i na koji način se formira cijena?
–Cijenu određuje otkupni centar prema potražnjii na tržištu, a isplate su uredne.
- Kako ste organizirali berbu i koliku količinu ove godine planirate odvesti na otkup?
–Berbu radim s članovima svoje obitelji. Budući da smo za ovu sezonu posadili 20 000 sadnica jagoda, očekujemo količinu od 15 – 16 tona. Iako nam kišni dani ne pogoduju, nadamo se da će cijena na otkupu ostati dobra. Jagode bi se trebale brati suhe od kiše i vlage kako bi zadržale kvalitetu i što dulje ostale svježe.
- Kako bi opisali organizaciju proizvodnje i s kojim problemima se susrećete?
–Za samu proizvodnju je potrebna dobra organizacija oko pripreme tla, gnojiva, sadnica… Za sada nismo imali probleme s nabavom sadnog materijala. Dosta vremena i fizičkog rada je potrebno za čupanje trave, za pljevljenje. Najveći problem u proizvodnji nam u zadnje dvije godine predstavlja povećanje cijena goriva, gnojiva, folija… To su stvari bez kojih proizvodnja ne može, a količina uroda i cijena su neizvjesni do same berbe.
- Koji su probemi s bolestima jagode, koliko tretirate sa zaštitnim sredstvima i koristite li navodnjavanje? Imate li problema s radnom snagom i planirate li proširenje proizvodnje?
–Najveći problem je trulež ploda. Tretirali smo dozvoljenim sredstvima za zaštitu bilja dva puta. Jagode navodnjavamo sustavom kap po kap svaka dva dana. Taj sustav koristimo i za gnojidbu koju radimo kroz navodnjavanje (fertirigacija) svakih 7-8 dana zbog prirasta. Osim toga gnojidbu smo radili prije sadnje s NPK 20-20-20 ukupne količine 250 kg. Nije nam potrebna dodatna radna snaga jer radimo sve obiteljski, a za sada ne planiramo proširenje proizvodnje.
–Želim pozvati kupce da odabiru domaće proizvode, a ne proizvode iz uvoza, za kraj je poručio Ivan Šiljeg Pivac.
U posjeti OPG-u Matka Babića Bagurića
Dugi se niz godina obitelj Babić iz Opuzena bavi poljoprivrednom proizvodnjom na ukupno 22 hektara. U nasadu jagoda nas je dočekao 37-godišnji Matko Babić Bagurić – vlasnik obrta UVP Bagurić sa svojim radnicima.
- Koliki nasad jagoda imate i kako ste se odlučili na proizvodnju te kulture?
–Nalazimo se u nasadu od 50 000 sadnica jagoda sorte Clery. Proizvodimo jagode na 1,5 ha i za sada ne planiramo proširenje proizvodnje. Često nas pitaju zašto smo se odlučili baš za jagodu. U poljoprivrednoj proizvodnji se javlja problem s radnom snagom, odnosno kako sezonskog radnika pretvoriti u cjelogodišnjeg. Rješenje tog problema smo našli u izboru kultura i tako počinje naša priča o proizvodnji jagoda. To je prvo sezonsko voće, nakon kojeg slijede tikvice, lubenice, mandarine i na kraju godine kupusnjače.
–Jagoda je zanimljiva kultura koja zahtijeva dobru organizaciju i planiranje proizvodnje. Narudžbe sadnica kreću već u lipnju, potom slijedi priprema tla, gnojidba te postavljanje folija i sustava za navodnjavanje. Početkom rujna se sadi, tijekom jeseni se 3-4 puta dižu zaperci, u veljači se pokrivaju lutrasilom, krajem ožujka se otkrivaju i plijevi se trava te se sredinom travnja počinju brati prvi crveni plodovi.
- Koji su glavne teškoće s kojima se susrećete u uzgoju i kako ste riješili otkup?
-Najveći problemi su velike vrućine za vrijeme sadnje, zaslanjenost vode za navodnjavanje, vjetrovito i kišno vrijeme u berbi. Također, povećanje cijene sadnica, gnojiva i plaće radnika često ne prate povećanje cijene krajnjeg proizvoda. S tvrtkom ENNA fruit imamo korektnu suradnju i poslujemo dug niz godina. Isplate su uredne, a cijenu jagode određuje otkupni centar u skladu s ponudom i potražnjom na tržištu.
–Imamo dosta iskustva u poljoprivrednoj proizvodnji, ali uvijek se rado posavjetujemo sa strukom. Temeljnu gnojidbu smo radili s NPK gnojivom u količini od 700 kg/ha. Navodnjavanje radimo kroz sustav kap po kap svaka 3 dana te povremeno i fertitigaciju. Imamo integriranu proizvodnju jagode i ove godine očekujemo prinos između 25 i 30 tona. Nadam se da će vrijeme dobro poslužiti, odnosno da će biti više sunčanih dana i što manje kišnih, naglasio je Matko.