Berba i čuvanje voća
Berba i čuvanje završni su postupci proizvodnje i dorade voća, o kojima znatno ovisi ishod ekonomičnosti poslovanja u voćarstvu. Stoga ovim postupcima treba obratiti veliku pažnju, odnosno pristupiti stručno, kako bi se očuvala kakvoća, produljilo čuvanje bez većih gubitaka, fizioloških bolesti plodova i osigurala dobra gospodarska uspješnost.
Crveni plodovi gloga – za zdravo srce
Glog je trnovit grm ili manje drvo s trokrpastim ili peterokrpastim listovima. U ljekovite svrhe najčešće se u proljeće beru cvjetovi gloga ili cvjetni vrškovi s listovima. Bere se za lijepog sunčanog vremena, prije no što se cvjetovi otvore, no, kako je period cvatnje kratak to je ponekad zbog vremenskih prilika teško ostvarivo.
Vrijeme sadnje jagoda
Kraj kolovoza i početak rujna pogodno je vrijeme za sadnju jagoda, jer će mlade biljke imati dovoljno vremena da se čvrsto ukorijene, pa će iduće godine donijeti obilje plodova. Dobar urod jagode daju samo na slobodnim i otvorenim površinama.
Nove rane sorte krušaka
Rane sorte krušaka vrlo su cijenjene, jer na tržište dolaze kad se osjeća veća potražnja, pa postižu veću prodajnu cijenu. Posebice su zanimljive za potrebe stalno rastuće turističke privrede, jer dozrijevaju za pune turističke sezone. Dakako, nalaze povoljno tržište i u većim potrošaćkim središtima, tj. gradovima.
Bolesti lupinastih voćaka, bajama, oraha, lijeske
Iz skupine lupinastih voćnih vrsta kod nas se uzgajaju bajam, orah, lijeska i kesten. Uzgoj ovih voćaka za sada je još slabo zastupljen i nemamo većih plantažnih nasada, osim nekoliko plantaža lijeske. U zadnje vrijeme ipak se počinje kod nekih proizvođača javljati zanimanje za uzgoj ovih korisnih voćnih kultura, pa je poznavanje bolesti i njihovo suzbijanje vrlo važno u intenzivnoj proizvodnji ovih voćnih vrsta.
Kruška Abbe Fetel
Krušku sorte Abbe Fetel uzgojio je 1866. župnik Fetel u Francuskoj. Od tada se počela uzgajati širom Europe, a posebice u Italiji. U Hrvatskoj je proširena pod imenom Fetelova, ali se često, neopravdano, koristi i talijansko ime Abate Fetel, jer su prve sadnice uvožene iz Italije.
Uzgoj kupina bez bodlji
Kupina bez bodlji u svijetu je uvedena u proizvodnju prije oko 150, a u nas prije 50 godina. Kao rezultat intenzivnoga selekcijskog rada dobiven je velik broj novih gospodarski vrijednih sorata. Dok je u svijetu proizvodnja kupina već dosta razvijena, u nas su tek posljednjih 30 godina podignuti prvi veći kupinjaci, a potom se uzgoj počeo širiti na manjim obiteljskim gospodarstvima.
Rezidba voćaka
Rezidba voćaka je uzgojni pomotehnički zahvat, kojim se kod mladih voćaka oblikuje krošnja, odnosno određuje uzgojni oblik, kod voćaka u rodnosti podržava skladno stanje između snage rasta i snage rodnosti, a kod starijih voćaka provodi pomlađivanje iscrpljenih djelova krošnje. Rezidbom se odstranjuje dio krošnje, a vrlo rijetko pri obradi tla i korijenove mreže.
Rezidba krušaka
Razvojem modernog voćarstva, kruška u svjetskoj proizvodnji dolazi na drugo mjesto, odmah poslije jabuke, a u suvremenoj svjetskoj trgovini zauzima četvrto mjesto, i to poslije jabuke, banana i agruma. Spada u red najrentabilnijih voćnih vrsta, jer su njezini plodovi fino svjeće voće, koje ima dugu sezonu potrošnje od lipnja pa do kraja svibnja, približno kao jabuka.
Gnojidba trešnje i višnje
Cilj je intenzivnog uzgoja voćnih vrsta, trešnje i višnje, prinos lijepih i kvalitetnih plodova. Za normalan rast i razvitak traže sve mikro i makroelemente, poput ostalih višegodišnjih kultura, koje korijenjem uzimaju iz otopine tla. Važno je da su hranjiva pristupačna u svim razdobljima razvoja, što je slučaj u prozračnim i umjereno vlažnim tlima, dok ostala tla agromelioracijskim mjerama treba popraviti.
Charden – hrvatska jabuka godine
“De gustibus non est disputandum” (o ukusima se ne raspravlja) govori nam stara latinska poslovica koju možemo primijeniti i za ocjenjivanje jabuka. Naime, potrošački ocjenjivački sud bira najbolju jabuku na hrvatskom traištu, i gotovo svake godine jabuka drukčijih karakteristika bude izabrana kao najbolja. Ukus potrošača se mijenja svake godine, kao i moda.
Bolesti voćaka koje se suzbijaju u jesen
Za sve bolesti voćaka važna je pravodobna zaštita, a najćešće se provodi potkraj zime i tijekom vegetacije. Međutim, za neke od tih bolesti potrebno je dio zaštite provesti i tijekom jeseni, osobito u razdoblju opadanja lišća. Neke od najćešćih bolesti na voćkama (pr. šupljikavost lišća koštićavih voćaka, kovrčavost breskve, bakterijski rak koštićavih voćaka, bakterijska palež jabuke i kruške, paunovo oko na maslini i dr.) djelotvorno se suzbijaju i drže pod nadzorom jedino zaštićenim mjerama ko
Bolesti voća nakon berbe i tijekom skladištenja
Skladištenje i čuvanje plodova voća određeno vrijeme nakon berbe, predstavlja važan dio tehnološkog procesa u suvremenoj voćarskoj proizvodnji, a tehnologija skladištenja i čuvanja iz godine u godinu stalno se usavršava.
Dinja na otvorenim gredicama
Dinja pripada skupini povrća s velikom hranidbenom vrijednosti. Za prehranu se rabi kao svježa namirnica s puno sladora, betakarotena i kalija. Djeluje osvježavajuće, posebice u vrelim ljetnim mjesecima kad je i najcjenjenija.
Sorte jabuka otporne na krastavost
Otporne sorte zauzimaju poseban značaj u biološkoj proizvodnji, jer zahtijevaju manju
primjenu sredstava za zaštitu bilja. Mnogim potrošaćima važna je ekološka kakvoća
jabuka, a uzgoj otpornih sorata omogućava tzv. ekološku proizvodnju. Ove sorte unatoč
otpornosti na fuzikladij ipak traže minimalan program zaštite od drugih bolesti i štetnika.
Nove podloge za trešnju
U posljednje vrijeme podižu se manji nasadi trešanja u gustom sklopu na podlogama slabe bujnosti koje su relativno nove u europskim pa i svjetskim razmjerima,a pogotovo u
Hrvatskoj. Zbog toga je zanimljivo upoznati osnovna proizvodna svojstva glavnih predstavnika ovih podloga.