Poremećaji u ishrani vinove loze
Vinova loza kao višegodišnja kultura za svoj normalan rast i razvoj te visok prirod zadovoljavajuće kakvoće iziskuje redovitu i izbalansiranu gnojidbu svim makro i mikroelementima. Stoga se uz intenzivnu zaštitu protiv bolesti i štetnika provodi i intenzivna gnojidba.
Od berbe do mladog vina
Ovim prilogom želimo, prvenstveno vinarima – amaterima na jednostavan, ali stručan način
prikazati suvremene načine prerade bijelog i crnog grožđa, od berbe do prvog pretoka.
To ne znači da i vinogradari i podrumari koji žive od vina neće moći pročitati nešto o novim
saznanjima jer knjiga sadrži neka sasvim nova poglavlja.
Klonska selekcija u vinogradarstvu
Uspješno vinogradarstvo i vinarstvo se temelji na kvalitetnim sortama vinove loze koje su dobro prilagođene pojedinim uzgojnim područjima i čiji je uzgoj isplativ. Isplativost uzgoja pojedine sorte ovisi o mnogim čimbenicima, a među njima su najvažniji oni koji se odnose na uzgojna svojstva sorata.
Antocijani u grožđu i vinu
Antocijani su produkti metabolizma vinove loze koji se akumuliraju u grožđu, tj. obično samo u kožici i odgovorni su za boju kod crnih sorata vinove loze. Početak nakupljanja antocijana je šara koja kod crnih sorata nastupa promjenom boje bobice iz zelene u crvenkasto-ljubičastu, a njihov se sadržaj povećava do pune zrelosti kada prestaje.
Regent – sorta vinove loze otporna na gljivične bolesti
Regent je jedna od rijetkih otpornih sorata dobivena međuvrsnim križanjem čije ime danas poznaje sve više proizvođača i potrošača vina, a osobito u Njemačkoj, zemlji njezina podrijetla. Regent je 1967. godine
stvorio prof. Gerhard Alleweldt, čuveni oplemenjivač i vrsni znanstvenik koji je u svom plodnom radnom vijeku, vezanom uglavnom uz Institut za oplemenjivanje vinove loze u Geilweilerhofu u Njemačkoj, stvorio veći broj otpornih sorata.
Proljetna gnojidba vinograda
Svi oni koji u jesenskom roku nakon berbe nisu obavili osnovnu gnojidbu NPK gnojivima, to svakako
trebaju učiniti prije početka kretanja vegetacije, čim vremenske prilike dozvole, primjenom nekog NPK
gnojiva s naglašenim sadržajem fosfora i kalija.
Nedostatak cinka kod vinove loze
U vinogradima kao i drugim poljoprivrednim kulturama zbog nedostatka određenih makroelemenata ili mikroelemenata javljaju se poremetnje u rastu i razvoju koje mogu znatno utjecati na urod i kakvoću plodova, pa i na sam opstanak biljke. Kod vinove loze najčešće se javlja kloroza (nedostatak željeza), ali ponegdje i nedostatak kalija, fosfora, magnezija i bora.
Uzgoj vinove loze na kiselim tlima
Vinovoj lozi najviše odgovaraju tla neutralne, blago kisele ili blago alkalne reakcije. Na kiselim tlima, prije sadnje vinograda, treba izvršiti popravljanje tla i odabrati otporniju loznu podlogu, dok će se kasnije velika pažnja morati posvetiti pravilnoj gnojidbi.
Podizanje vinograda u Primorju
Vinograd je dugogodišnji nasad koji bi se morao rentabilno koristiti najmanje 25 godina, u primorskim krajevima i desetak godina više. Stoga su poslovi od same pripreme terena do sadnje i njege u prvim godinama uzgoja od osobita značaja.
Novi „vinogradi” i novi „vinogradari”
Posljednjih godina u Primorju se podiže mnogo novih vinograda na neprimjerenim terenima, lošim tlima i na način koji ne odgovara uvjetima sredine. Iako bi se po početnom izgledu moglo zaključiti da će novi nasadi biti uspješni, mnogi iskusni vinogradarski praktičari i stručnjaci sumnjaju u dobru budućnost ovih vinograda. S druge strane, ovaj posao često vode novopečeni vinogradarski poduzetnici koji nemaju dovoljno znanja niti želje da upoznaju zahtjevnu vinogradarsku tehnologiju.
Jabučno vino
Jabučno vino se proizvodi u Francuskoj, Njemačkoj, Belgiji, Češkoj i još nekim srednjoeuropskim zemljama.
Prihrana vinograda organskim gnojivom
Jesen je za vinogradare posebno godišnje doba - doba berbe plodova protekle sezone i planova za budućnost. Nakon berbe, u vinogradima slijede jesenski radovi, pripreme za zimu i jesenska gnojidba mineralnim gnojivima koji tlo bogate P, K, Mg i ostalim mikroelementima, ali i ona još značajnija - gnojidba organskim gnojivima, koja je važna za nadolazeću sezonu i za dugoročni razvoj vinograda.
Vrenje mošta u drvenim i inox bačvama
Što utječe na kakvoću ili vrsnost vina, kako osigurati autentičnost i originalnost vina kao poljoprivrednoprehrambenog proizvoda. Kakvoću vina možemo definirati dvojako. S motrišta potrošača, kakvoća pojedinog vina ukupnost je svih njegovih svojstava koja ga čine prihvatljivim i poželjnim. S gledišta struke i znanosti, podrazumijeva se prirodan i skladan odnos kemijskog sastava i senzornih (osjetilnih-čulnih) svojstava vina, koji optimalno djeluju na ljudska osjetila i zdravlje.
Sunčana palež i kisela trulež grožđa
Potkraj lipnja i početkom srpnja u većini hrvatskih kontinentalnih vinogorja bila je nužna provedba kvalitetne zaštite protiv plamenjače ili peronospore (Plasmopara viticola), pepelnice (Uncinula necator), druge generacije gusjenica pepeljastoga grožđanog moljca (Lobesia botrana), kisele truleži (Acetobacter spp. i dr.) i sive plijesni grožđa (Botrytis cinerea)! Od 15. srpnja bilježimo najviše dnevne temperature zraka više od 32 °C, a krajem drugoga desetodnevlja srpnja takve vrijednosti su na večini lokaliteta dostizale čak do 39 °C ili 40 °C.
Određivanje količine škropiva pri prskanju vinove loze
Prema višegodišnjem prosjeku proizvodnje i procjeni šteta, sredinom devedesetih godina izračunalo se da unatoč poduzetim mjerama kemijske zaštite, štetočinje smanjuju urode vinove loze 33 posto. Od toga prosječne godišnje štete od uzročnika biljnih bolesti u vinogradima iznose 20, od štetnika 5, te od korova 8 posto.
Sadnja vinograda
Pri podizanju vinograda, obnovi već postojećih ili pri podizanju brajdi, nikako ne smije biti svejedno kakve ćemo cijepove posaditi. Valja znati da o kakvoći cijepova ovisi uspjeh sadnje i trajnost trsova. Stoga pri nabavci cijepova ne smijemo pogriješiti.